„Mně není jedno, že si ráno přečtu ve všech médiích, že vláda chystá nový Green Deal, zdražíme všechno občanům, o 10 korun bude stát víc benzin a tak dál. Já chápu potom lidi, že jsou vyděšeni a nespokojeni. A rozumím jim, to jsou zprávy, které lidi děsí,“ ulevil si předseda vlády.
O materiálech ještě vláda povede diskusi, rozhodl. „Budeme se tím zabývat v následujícím období,“ řekl Fiala po jednání vlády.
Státní energetická koncepce bude muset zohlednit rozhodnutí vlády o nových jaderných blocích, které vláda učinila, dodal premiér.
Vláda totiž ve středu rozhodla, že dva nové jaderné bloky postaví korejská společnost KHNP, jejíž nabídka byla podle ní po všech stránkách lepší než od francouzské EdF.
Napravujeme věci, které předcházející vláda Bruselu odsouhlasila, řekl Fiala
„Pro vládu není přijatelné, abychom zvyšovali ty parametry nebo úkoly, které byly v minulosti stanoveny ať už Evropskou unií pro Unii jako celek, nebo pro Českou republiku,“ prohlásil předseda vlády a ODS. Říkat třem materiálům, o které jde, český Green Deal, ani není správné, zdůraznil Fiala.
„Mohu všechny ujistit, že žádný nový Green Deal, český Green Deal tady nebude,“ uvedl premiér. „Český Green Deal, nic takového není a nebude,“ doplnil ho ministr financí a první místopředseda ODS Zbyněk Stanjura.
„My naopak napravujeme věci, které předcházející vláda – ať už z nekompetence, nebo z jakých důvodů – bez přemýšlení Bruselu odsouhlasila,“ řekl premiér.
Navíc podoba Green Dealu podle vlády není konečná. „Není to tak, že s tím smíříme. My se budeme snažit na evropské úrovni ty věci změnit, s tím také naši kandidáti kandidovali v evropských volbách,“ uvedl Stanjura.
„Celá Evropa prochází fází, kdy přemýšlí nad tím, že tak, jak byly stanoveny cíle v Green Dealu, harmonogram, že to nevede ani k pochopení občanů, ani k tomu, abychom posílili konkurenceschopnost Evropy a naši prosperitu a to měl být jeden z cílů Green Dealu,“ prohlásil Fiala.
Jde o strategické dokumenty, nezavádí nic, co by zdražilo život občanům, řekl Síkela
Vláda měla ve středu na stole strategii rozvoje energetiky a klimatických opatření, v nichž počítá s odklonem od uhlí po roce 2030 a s postupným posilováním jaderných a obnovitelných zdrojů.
„Tyto strategické dokumenty nezavádí žádné příkazy, zákazy, ani nic jiného, co by zdražilo život občanům. Jde o analytické materiály, které pouze mapují další rozvoj české energetiky a ze své podstaty vlastně ani nemohou žádné nové příkazy žádné nové zdražení přinést. Pokud tedy někdo tvrdí, že se kvůli těmto dokumentům něco zdraží, tak lže,“ prohlásil ministr průmyslu a obchodu za STAN Jozef Síkela
„Myslím, že tu debatu si nejenom tento dokument, ale dva s tím související, jak z gesce ministerstva průmyslu a obchodu, tak z gesce ministra životního prostředí, ještě zaslouží,“ avizoval již při příchodu na jednání vlády také ministr zemědělství Marek Výborný z KDU-ČSL.
A později premiér Fiala na sociální síti X napsal, že jeho vláda nepřijme závazky navíc oproti tomu, nač kývl bývalý premiér a šéf ANO Andrej Babiš,
Systém emisních povolenek pro domácnosti nebude současná koalice dávat do zákona
Do otázky, kterou dal iDNES.cz ministrovi Výbornému, co bude vláda dělat s tím, pokud Green Deal a zdražení emisních povolenek povedou k většímu zvýšení cen benzinu a nafty, protože by to mělo dopad i na další produkty, se vmísil ministr práce a sociálních věcí a šéf lidovců Marian Jurečka, jehož rozčílilo, co píší média o dopadech Green Dealu.
„To je mimo. Emisní povolenky dnes dopadají do cen tepla v rámci centrálního zásobování, to už máme roky. Dopadlo to nějak na ty, kteří tam bydlí? Sněmovna před asi čtyřmi roky, to byl dokonce můj poslanecký návrh, kompenzovala úpravou DPH. To znamená říkat dnes něco o tom, že tady dopadnou tyhle změny na konečné ceny produktu, že se zdraží, je fakt jako naprosto mimo. Garantujeme, že vláda nepřipustí, aby zaprvé k tomu došlo, a zadruhé jsme jasně řekli, že ten návrh do zákona jako vláda a koalice dávat nebudeme,“ řekl Jurečka.
„Systém emisních povolenek pro domácnosti my nebudeme dávat do zákona, to jsme jasně řekli, na tom je koaliční dohoda,“ zdůraznil pak ještě jednou šéf lidovců. „Vláda v minulosti prokázala, že umí řešit případný dopad, který by mohl stát kompenzovat tak, aby se to v konečné ceně pro spotřebitel neprojevilo,“ prohlásil ministr práce a sociálních věcí.
„Všechna ta čísla, co tady jsou, jsou čísla vymyšlená, virtuální. Jenom jeden příklad. Pan Kovanda před několika lety psal o tom, že bude benzín stát sto korun, kolik dneska stojí? Čili je to potřeba zasadit ještě do jednoho důležitého kontextu, jak k tomu přistupují ostatně státy Evropské unie,“ uvedl Výborný.
Ministr Stanjura po jednání vlády řekl, že se Česko pokusí v Evropské unii prosadit zrušení, nebo alespoň podstatné odložení začátku účinnosti systému emisních povolenek ETS II. V něm by placení za emise skleníkových plynů podléhaly i silniční doprava nebo vytápění pro bydlení.
Podle Stanjury by cenu povolenek zaplatily domácnosti a firmy, zároveň v systému nevidí žádný bonus pro českou ekonomiku. Vyjádřil obavy z toho, že by systém povolenek mohl snížit konkurenceschopnost Evropské unie proti zbytku světa.
Aktualizovaná verze strategie rozvoje počítá s navyšováním výroby elektřiny z předloňských 84 terawatthodin (TWh) ke zhruba 95 TWh v roce 2050. Roli hlavního pilíře ve výrobě energie by měly postupně převzít obnovitelné zdroje energie a jádro. Podíl jaderné energie by měl do poloviny století vzrůst z 37 procent na 46 procent, což má zajistit výstavba nových jaderných zdrojů.
Obce mají dostat šanci regulovat Airbnb
Ministři ve středu kývli na návrh novely o podnikání v cestovním ruchu, podle které by ubytovací zařízení v Česku mohla mít povinnost registrace v připravovaném elektronickém systému eTurista.
Obcím podle ministra pro místní rozvoj Ivana Bartoše novela umožňuje regulovat na svém území krátkodobé pronájmy v bytech a bytových domech, které jsou nabízené přes on-line platformy, například Airbnb či Booking. Musí to ale ještě notifikovat Evropská komise. Nyní to posoudí parlament.
Vláda schválilla i návrh nového zákona o kybernetické bezpečnosti, ke kterému má připomínky podnikatelský sektor.
Předpis do českého práva zavádí evropskou bezpečnostní směrnici NIS2 a zároveň obsahuje možnost prověřit a vyloučit dodavatele, kteří představují pro stát bezpečnostní riziko.